Оцінка виразності спонтанної больової реакції на тлі застосування кріоконсервованого екстракту плаценти та диклофенаку натрію у щурів з експериментальним ревматоїдним артритом - Гладких, Ф.В.; Михайлова, І.П.; Манченко, А.О. (Матеріали науково-практичної конференції з міжнародною участю «Young science 2.0»: тези доп. (20 листопада 2020 р.). Київ, 2020. С. 26–28., 2020)
За даними Всесвітньої організації охорони здоров'я 40,0 % звернень планового порядку та до 50,0 % звернень при невідкладних станах пов'язані із різними больовими синдромами. При цьому основними засобами в лікуванні больових синдромів до сьогоднішнього дня залишаються нестероїдні протизапальні препарати (НПЗЗ) [Топчий Н.В., 2014]. Тим не менш, чисельні клінічні дослідження свідчать про наявність у останніх низки побічних ефектів, насамперед, підвищення ризику виникнення шлунково-кишкових кровотеч та інфаркту міокарда [Попов О.С. та ін., 2017; McGettigan P. Et al., 2011]. Мета дослідження: охарактеризувати вплив кріоконсервованого екстракту плаценти (КЕП) на аналгетичну активність диклофенаку натрію (Д-Na) за інтенсивністю спонтанної больової реакції у щурів з ад’ювантним артритом (АА). Матеріали і методи. Дослідження проведено на 28 щурах-самцях, розділених на 4 групи: І – інтактні щури (n=7), ІІ (контроль) – щури (n=7) без лікування, ІІІ – щури (n=7), ліковані Д-Na (8,0 мг/кг, внутрішньошлунково (в/шл)), ІV – щури (n=7), ліковані Д-Na (8,0 мг/кг, в/шл) та КЕП (0,16 мл/кг, внутрішньом’язово (в/м)). АА у щурів моделювали субплантарним введенням повного ад’юванту Фрейнда («0» день). Лікування АА проводили з 14 по 28 день. Д-Na («Диклофенак», ПрАТ "Хімфармзавод «Червона зірка»", ТОВ "Фармацевтична компанія «Здоров'я»", Україна) вводили кожен день. КЕП («Кріоцелл-кріоекстракт плаценти», ДП «МНЦ кріобіології і кріомедицини НАН, НАМН та МОЗ України», Україна) вводили в/м з інтервалом 2 дні (усього 5 ін’єкцій), відповідно на 14, 17, 20, 23 та 26 дні. Інтенсивність спонтанної больової реакції визначали за допомогою приладу «Тестер інвалідності» (Incapacitance Tester MkV, «Linton Instrumentation», Великобританія) з подальшим розрахунком індексу інвалідності [Попов О.С. та ін., 2017; McDougall J.J., 2006]. Аналгетичну активність визначали за здатністю досліджуваних засобів зменшувати інтенсивність спонтанної больової реакції у тварин, що виявлялось збільшенням індексу інвалідності. Результати дослідження. Дослідження показало, що на 14 добу експерименту у щурів контрольної групи (АА без лікування) відмічалось статистично вірогідне (р = 0,009) зниження інтенсивності спонтанної больової реакції на 38,7 % відносно вихідних показників та індекс інвалідності становив 0,291 ± 0,007, що обумовлено розвитком запального процесу, індукованого введенням ад'юванту Фрейнда. Монотерапія Д-Na щурів з АА призвела до статистично вірогідого (р = 0,01) збільшення на 28 добу експерименту індексу інвалідності на 40,0 % відносно показників на 14 добу, що узгоджувалось зі зниженням активності запального процесу. Комбіноване застосування Д-Na та КЕП призвело до ще більшого зростання індексу інвалідності у щурів з АА на 28 добу експерименту, відповідно на 51,9 % (р = 0,009) відносно показників на 14 добу, що практично співставлялось з показниками інтактних тварин. Висновки. Комбіноване застосування Д-Na та КЕП супроводжується виразнішою на 10,7 % аналгетичною дією порівняно з монотерапією Д-Na АА у щурів. Це може вказувати на підвищеня аналгетивної активності досліджуваного НПЗЗ на тлі застосування КЕП.
Гладких Ф. В., Михайлова І. П., Манченко А. О. Оцінка виразності спонтанної больової реакції на тлі застосування кріоконсервованого екстракту плаценти та диклофенаку натрію у щурів з експериментальним ревматоїдним артритом. Матеріали науково-практичної конференції з міжнародною участю «Young science 2.0»: тези доп. (20 листопада 2020 р.). Київ, 2020. С. 26–28.
Keywords: кріоекстракт плаценти; диклофенак натрію; ревматоїдний артрит; КЕП