Онкометрична оцінка впливу кріоекстракту плаценти на протизапальну активність диклофенаку натрію при експериментальному ревматоїдному артриті - Гладких, Ф.В.; Бєлочкіна, І.В.; Манченко, А.О. (Матеріали міжнародної конференції молодих науковців 2020 «Annual young medical scientists` conference – 2020»: тези доп. (26–27 листопада 2020 р.). Український науково-медичний молодіжний журнал. 2020. № 4 (120). С. 9., 2020)
На сьогоднішній день нестероїдні протизапальні засоби (НПЗЗ) відносяться до найуживаніших лікарських засобів, а їх арсенал нараховує понад 80 препаратів. Проте, ще й досі залишається не до кінця вирішеним питання усунення побічних ефектів, які значно обмежують потенційні можливості їх використання. [Bielsa-Fernandeza M.V. et al., 2020; Shin S.J. et al., 2017]. Відомо, що кріоконсервований екстракт плаценти (КЕП) підвищує неспецифічну резистентність організму до несприятливих факторів зовнішнього середовища та стимулює репаративні процеси при пошкодженнях і захворюваннях різного ґенезу [Гольцев А.М. та співав., 2013]. Мета: охарактеризувати вплив КЕП на протизапальний ефект диклофенаку натрію (Д-Na) на моделі ад’ювантного артриту (АА) у щурів. Матеріали та методи дослідження. Для відтворення умов введення щурам НПЗЗ, відповідних їх клінічному застосуванню нами було обрано модель експериментального ревматоїдного артриту – АА у щурів Дослідження проведено на 28 щурах-самцях, розділених на 4 групи: І – інтактні щури (n=7), ІІ (контроль) – щури (n=7) без лікування, ІІІ – щури (n=7), ліковані Д-Na (8,0 мг/кг, внутрішньошлунково (в/шл)), ІV – щури (n=7), ліковані Д-Na (8,0 мг/кг, в/шл) та КЕП (0,16 мл/кг, внутрішньом’язово (в/м)). АА у щурів моделювали субплантарним введенням повного ад’юванту Фрейнда («0» день). Лікування АА проводили з 14 по 28 день. Д-Na вводили кожен день в дозі, яка дорівнювала ЕД50 за протизапальною активністю – 8 мг/кг [Сигидин Я.А. и др., 1988]. КЕП вводили в/м з інтервалом 2 дні (усього 5 ін’єкцій), відповідно на 14, 17, 20, 23 та 26 дні. Розвиток запальної реакції оцінювали онкометрично за динамікою об’єму кінцівки (у мл), яку визначали за допомогою електронних ваг (Radwag WLC 0.2/C/1, Польща) та ємкості з рідиною. Результати дослідження. Встановлено, що на 14 день експерименту у щурів з АА приріст об’єму кінцівки статистично вірогідно (р < 0,05) становив в середньому 102,5 % відносно вихідних показників. Монотерапія Д-Na призвела до статистично вірогідного (р < 0,05) зниження товщини ушкодженої кінцівки на 33,8 % щодо показників на 14 день (3,17±0,07 мл) та становила 2,1±0,20 мл на 28 день експерименту. Комбіноване застосування КЕП та Д-Na призвело до зниження товщини кінцівки на 42,5 % (р = 0,01) щодо показників на 14 день (3,16±0,14 мл), що лише на 14,4 % перевищувало вихідні значення (1,59 мл). Висновки. Встановлено, що комбіноване застосування КЕП та Д-Na супроводжується підвищенням протизапальної активності порівняно з монотерапією Д-Na, на що вказувало на 13,6 % виразніше зменшення товщини ушкодженої кінцівки у щурів.
Гладких Ф. В., Бєлочкіна І. В., Манченко А. О. Онкометрична оцінка впливу кріоекстракту плаценти на протизапальну активність диклофенаку натрію при експериментальному ревматоїдному артриті. Матеріали міжнародної конференції молодих науковців 2020 «Annual young medical scientists` conference – 2020»: тези доп. (26–27 листопада 2020 р.). Український науково-медичний молодіжний журнал. 2020. № 4 (120). С. 9.
Keywords: нестероїдні протизапальні засоби; НПЗЗ; КЕП; кріоекстракт плаценти; диклофенак натрію