Макроскопічна характеристика цитопротективної дії кріоконсервованого екстракту плаценти в дистальних відділах травного тракту на моделі мелоксикам-індукованого ульцерогенезу - Гладких, Ф.В.; Манченко, А.О.; Бєлочкіна, І.В. (Матеріали VIIІ Міжнародного медико-фармацевтичного конгресу «Bukovinian International Medical Congress – 2021»: тези доп. (6–9 квітня 2021 р.). Чернівці: БДМУ; 2021. С. 263., 2021)
Мелоксикам – це нестероїдний протизапальний (НПЗЗ), знеболюючий та жарознижуючий засіб, що використовується при лікуванні ревматоїдного артриту, остеоартриту та інших захворювання суглобів (Kumar S. J., 2006). Ульцерогенність мелоксикаму у шлунку значно слабша порівняно з іншими НПЗЗ, що обумовлюй його високий терапевтичний індекс, а протизапальну активність в поєднанні з доброю переносимістю можна пояснити переважним інгібуванням ЦОГ-2 (Engelhardt G., 1996). Проте відомо, що пошкодження дистальних відділів шлунково-кишкового тракту (ШКТ) становлять близько 40,0 % усіх уражень, спричинених НПЗЗ, найчастіше вони протікають безсимптомно, але часто стають причиною ускладнень, включаючи загрозливі життю стани, проте ефективних ліків для їх лікування та профілактики не існує (Губська О. Ю. та співав., 2018). Мета – оцінити ентеро- та колонопротективну активність кріоконсервованого екстракту плаценти (КЕП) на моделі мелоксикам-індукованого пошкодження дистальних відділів ШКТ у щурів. Матеріал та методи. Субхронічне мелоксикам-індуковане ушкодження ШКТ відтворювали шляхом внутрішньошлункового введення щурам мелоксикаму (30 мг/кг) 1 раз/добу впродовж 3 днів (Хасіна Е. І. та співав., 2013 в модифікації). КЕП (0,16 мл/кг) вводили внутрішньом’язово у лікувальному режимі застосування – через 60 хв після кожного введення НПЗЗ та 1 р/д – 2 дні після. Евтаназію тварин проводили через 24 год. після останнього введення КЕП. Результати дослідження. Проведене дослідження показало, що триразове введення мелоксикаму (30 мг/кг) призвело до статистично вірогідного (р < 0,05) розвитку ерозивно-виразкових уражень тонкої та товстої кишки у 100 % щурів. Виразніша множинність виразкових уражень відмічена з боку тонкої кишки – 33,7 ± 1,7 виразок / 10 см довжини кишки, з яких 8,9 ± 1,3 виразки з гемосидерином, що вказувало на ушкодження судинного русла слизової оболонки та тенденції до розвитку тонкокишкової кровотечі. Комбіноване нарізне введення мелокискаму та КЕП призвело до статистично вірогідно (р < 0,05) нижчої поширеності формування НПЗЗ-індукованих виразкових ушкоджень – виразки тонкої кишки виявлені тільки у 57,1 % щурів, а їх множинність статистично вірогідно (р < 0,05) поступалась показникам контрольної групи – 7,4 ± 3,2 виразки / 10 см довжини кишки. З боку товстої кишки еразивно-виразкових ушкоджень не виявлено. Висновки. Встановлено, що КЕП володіє ентеро- та колонопротективною активністю на тлі мелоксикам-індукованого пошкодження ШКТ у щурів.
Гладких Ф. В., Манченко А. О., Бєлочкіна І. В. Макроскопічна характеристика цитопротективної дії кріоконсервованого екстракту плаценти в дистальних відділах травного тракту на моделі мелоксикам-індукованого ульцерогенезу. Матеріали VIIІ Міжнародного медико-фармацевтичного конгресу «Bukovinian International Medical Congress – 2021»: тези доп. (6–9 квітня 2021 р.). Чернівці: БДМУ; 2021. С. 263.
Keywords: мелоксикам-індукований ульцерогенез; мелоксикам; ульцерогенез; ШКТ; ентеропатія