Енергостабілізуюча дія на епітелій слизової оболонки шлунка превентивного застосування кроіоекстракту плаценти за стрес-індукованого ульцерогенезу - Кошурба, І.В.; Гладких, Ф.В.; Чиж, М.О. (Матеріали IX науково-практичної конференції з міжнародною участю «Науково-технічний прогрес і оптимізація технологічних процесів створення лікарських препаратів»; 2022 Вересень 23; Тернопіль. Тернопіль: Тернопільський національний медичний університет ім. І.Я. Горбачевського МОЗ України), 2022)
Добре відомо, що важливим етіологічним чинником виразкової хвороби (ВХ) виступає нервово-психічний фон, в першу чергу – стрес, який за повторного впливу стає ініціюючим фактором порушення фізіологічної рівноваги між елементами «агресії» та «захисту» слизової оболонки шлунка (СОШ). Окреме значення у патогенезі вказаної патології відіграє накопичення в тканинах проміжних продуктів вільнорадикального окиснення ліпідів клітинних мембран, які здатні гальмувати проліферативні процеси та тим самим знижувати регенеративний потенціал СОШ [1, 2]. Патогенетичний каскад стрес-індукованої ВХ включає: дія стресового чинника → виразкування СОШ → осередкова ішемія СОШ → порушення резистентності до кислотно-пептичного фактора шлункового соку [3, 4]. В лікуванні ВХ знайшли застосування препарати різних фармакологічних груп, проте пошук нових засобів для лікуваннях хворих на ВХ й досі залишається одним з пріоритетних завдань сучасної медицини. Особливу увагу привертають дані про противиразкову активність вітчизняного біотехнологічного засобу –кріоконсервованого екстракту плаценти (КЕП) людини, який створено фахівцями Інституту проблем кріобіології і кріомедицини Національної академії наук України [5, 6, 7]. Мета. Встановити механізми противиразкової активності кріоекстракту плаценти за даними біохімічних досліджень енергетичних процесів у слизовій оболонці шлунка на моделі стрес-індукованого ульцерогенезу. Матеріали та методи дослідження. Дослідження проведені на 28 нелінійних лабораторних щурах-самцях масою 200–220 г. Стрес-індуковану виразку шлунка моделювали в умовах водно-іммобілізаційного стресу (ВІС) у щурів за методикою Takagi K.Y. et al. [8]. Вміст аденілових нуклеотидів (АТД, АДФ, АМФ) у СОШ визначали хроматографічним методом Енергетичний заряд розраховували за формулою Atkinson D.E. [9]. Результати. На тлі ВІС нами показане статистично вірогідне (р < 0,001) зниження значення енергетичного заряду в СОШ на 28,9% відносно показників інтактних щурів, яке обумовлене зниженням вмісту АТФ (р < 0,001) на 46,9%, зниженням вмісту АДФ (р < 0,001) на 25,6% та підвищенням АМФ (р < 0,001) у 2,2 рази відносно показників інтактних щурів, що узгоджувалось із даними літератури. Профілактичне п’ятиденне застосування КЕП призвело до ослаблення виразності стрес-індукованого енергетичного дисбалансу у СОШ. Так, встановлено, що у щурів. Яким вводили КЕП відмічено статистично вірогідно (р < 0,001) підвищення вмісту АТФ на 73,3%, підвищення вмісту АДФ (р < 0,001) на 37,3% та зниження вмісту АМФ (р<0,001) на 47,6%, які в загальному призвели до підвищення енергетичного заряду (р<0,001) на 35,1% відносно показників щурів, підданих ВІС без корекції (контрольна група). Встановлено, введення КЕП призвело до статистично вірогідного (р<0,001) зростання антиоксидантно-прооксидантного індексу у 3,1 рази відносно показників контрольної групи, який становив 26,6±0,96 та 8,6±0,43 відповідно. Висновки. Профілактичне п’ятиденне введення КЕП призводить до відновлення балансу в системі аденілових нуклеотидів та відповідно до статистично вірогідного (р<0,001) зростання енергетичного заряду на 35,1% відносно показників тварин контрольної групи, що виступає одним із механізмів його противиразкової активності. References 1. Bereda G. Peptic Ulcer Disease: Definition, Pathophysiology, and Treatment. Journal of Biomedical and Biological Sciences. 2022. Vol. 1 (2) Р. 1–10. 2. Pandey A., Saraswat N., Wal P., Pal R.S., Wal A., Maurya D.M. A detailed review on: recent advances, pathophysiological studies and mechanism of peptic ulcer. Research Journal of Pharmacology and Pharmacodynamics. 2019. Vol. 11 (4). Р. 165–170. DOI: https://doi.org/10.5958/2321-5836.2019.00029.6. 3. Morgaenko O.O., Maidanyuk A.V., Dvorschenko K.O. Adenine nucleotides in the tissues of the stomach and blood plasma of rats under conditions of stress-induced lesions of the mucous membrane. Problems of ecological and medical genetics and clinical immunology. 2012. Vol. 5 (113). Р. 317–326. 4. Shell E.J. Pathophysiology of peptic ulcer disease. Physician Assistant Clinics. 2021. Vol. 6 (4). Р. 603–611. DOI: https://doi.org/10.1016/j.cpha.2021.05.005. 5. Кошурба І.В., Чиж М.О., Гладких Ф.В. Гастропротекторна дія кріоконсервованого екстракту плаценти за профілактичного режиму застосування. Науковий вісник Ужгородського університету. Серія «Медицина». 2022. № 1 (63). С. 20–25. 6. Кошурба І.В., Гладких Ф.В., Чиж М.О. Оцінка антиульцерогенного ефекту кріоконсервованого екстракту плаценти на моделі спиртово-преднізолонового ураження шлунка. Медична наука України. 2022. № 18 (2). С. 3–9. DOI: https://doi.org/10.32345/2664-4738.2.2022.01. Режим доступу: https://msu-journal.com/index.php/journal/article/view/362. 7. Кошурба І.В., Гладких Ф.В., Чиж М.О. Вплив кріоекстракту плаценти на стан білково-ліпідного обміну в слизовій оболонці шлунка за експериментальної стрес-індукованої виразки. Східноукраїнський медичний журнал. 2022. № 10 (2). С. 155–164. DOI: https://doi.org/10.21272/eumj.2022;10(2):155-164. 8. Takagi K.Y., Kayuya Y., Watanabe K. Studies on drugs for peptic ulcer. A reliable method for producing stress ulcers in rats. Chemical and Pharmaceutical Bulletin. 1964;12:465–72. DOI: http://doi.org/10.1248/cpb.12.465. 9. Atkinson D.E. Citrate and citrate cycle in regulation of energy metabolism. The metabolic roles of citrate. London and New Jork, 1968. P. 23–40.
Кошурба ІВ, Гладких ФВ, Чиж МО. Енергостабілізуюча дія на епітелій слизової оболонки шлунка превентивного застосування кроіоекстракту плаценти за стрес-індукованого ульцерогенезу. Матеріали IX науково-практичної конференції з міжнародною участю «Науково-технічний прогрес і оптимізація технологічних процесів створення лікарських препаратів»; 2022 Вересень 23; Тернопіль. Тернопіль: Тернопільський національний медичний університет ім. І.Я. Горбачевського МОЗ України); 2022, с. 150–151. DOI: https://doi.org/10.5281/zenodo.7125310.
Keywords: кріоекстракт плаценти; ульцерогенез; виразкова хвороба